Tre veckor kvar. Deadline för julhandeln nÀrmar sig snabbt. Kan de positiva rÀntesignalerna lyfta optimismen eller kommer rÀdslan för elpriser och kommande hyreshöjningar att dÀmpa köpsuget? I ett lÄngsiktigt perspektiv undrar bokbranschen dock mest över den lutande kurvan i PISA för lÀsförstÄelse. Mer om den nedan.
Boktugg har gÄtt lite pÄ sparlÄga nÀr jag var pÄ kurs i ekonomijournalistik en vecka. Det gav perspektiv pÄ bÄde hur intresserade alla Àr av bokbranschen och hur vÀldigt liten den Àr ekonomiskt i jÀmförelse med de flesta andra branscher. Svensk Bokhandel gjorde en bra genomgÄng av förlagens senaste bokslut (en pÄminnelse om att jag ska komplettera vÄr topp 50-lista och uppdatera med de senaste boksluten).
Den samlade omsÀttningen för de 40 största allmÀnutgivande förlagen var 2,8 miljarder kronor varav Bonnierförlagen (41 %) och Norstedts förlagsgrupp (15 %) tillsammans stod för mer Àn hÀlften (dock inte av hela marknaden eftersom det finns hundratals förlag i Sverige).
NÄgot att ha i Ätanke Àr den behovskrock som uppstÄr mellan de stora och riktigt smÄ som samtidigt konkurrerar pÄ samma marknad. DefinitionsmÀssigt Àr visserligen inget av vÄra förlag nÄgot storföretag eftersom Bonnierförlagen 2022 lÄg under grÀnsen pÄ 250 anstÀllda. Och det vi kallar mellanstora förlag Àr alla smÄföretag (10-49 anstÀllda). Merparten av bokbranschen utgörs av mikroföretag (1-9) anstÀllda.
De enda storföretagen finns pĂ„ Ă„terförsĂ€ljarsidan – Bokusgruppen, Adlibris och Storytel.
PÄ tal om företag i bokbranschen Àr det lÀge att tacka vÄra sponsorer som bidrar till att vi kan hÄlla igÄng Boktugg och detta nyhetsbrev. Vi vÀlkomnar Natur & Kultur som ny guldsponsor.
Ha en riktigt skön helg!
/Sölve & vÀnnerna pÄ Boktugg
Detta nyhetsbrev Ă€r gratis – tack vare sponsorer och swishbidrag.
Facebook-kaos
I veckan har Boktugg drabbats av Facebooks algoritmhaverier dÄ plötsligt alla lÀnkar till vÄra artiklar stÀmplades som att de inte uppfyllde storföretagets communitystandard och blockerades. De verkar nu ha kommit tillbaka, men jag har ocksÄ fÄtt höra om författare och förlag som drabbats pÄ liknande sÀtt. Det Àr uppenbart att Facebook har stora problem med sin moderering dÀr bitcoinbedragare fÄr passera medan matbilder fastnar i sexfilter och dÀr fake news kan spridas medan litteraturartiklar blockeras. En nyttig pÄminnelse om att inte förlita sig pÄ en plattform du inte Àger.
Vi minns vÀl alla nÀr Facebook tyckte att ett naket bröst pÄ ett bokomslag var skÀl att stÀnga av antikvariat.net helt.
Topplistor för december
Idag slÀpptes Àven listorna med de 100 mest sÄlda böckerna i november fördelade pÄ dessa kategorier:
Topplista november 2023: Barnböcker
Topplista november 2023: SkönlitterÀra böcker
Topplista november 2023: Pocketböcker
Topplista november 2023: Fackböcker
EN TANKE
Det lutande lÀsförstÄelsetornet i PISA
”Kunskapskollaps”, kallade Liberalernas partiledare Johan Pehrson resultatet av PISA-mĂ€tningen. Kollaps Ă€r kanske ordet nĂ€r man jĂ€mför L i den senaste VĂ€ljarbarometern med valresultatet 2022, frĂ„n 4,6 % till 3,0 %. Och sĂ„vĂ€l matematik som lĂ€sförstĂ„else Ă€r vĂ€l snarare fĂ€rdigheter Ă€n kunskap.
Precis som opionsmÀtningarna Àr för övrigt PISA-mÀtningarna inte exakta. Det Àr inte sÄ att man mÀter alla elever utan endast ett urval. För Sveriges del handlar det om 6000 elever (att jÀmföra med att det enligt SCB fanns 123 000 femtonÄringar 2022) som Àr slumpmÀssigt utvalda efter att man först gallrat bort drygt 5 % av eleverna pga funktionsnedsÀttningar eller bristfÀlliga sprÄkkunskaper (exempelvis för att de nyligen kommit till Sverige).
PISA Ă€r lite som ett VM i genomsnitt. Och resultaten ska i första hand jĂ€mföras med andra deltagare i aktuellt Ă„rs VM, inte med tidigare turneringar. Till skillnad frĂ„n spjut eller höjdhopp sĂ„ Ă€r det inte exakt samma tĂ€vlingsuppgifter i varje PISA. Annars hade vi nog sett stĂ€ndigt stigande resultat …
RÀttvis jÀmförelse eller ej?
SÄ vad kan vi egentligen dra för slutsatser av PISA, förutom att anvÀnda till krisrubriker och överord frÄn politiker och rop pÄ hÄrd disciplin och hÄrda pÀrmar? Det var ju bÀttre förr. BÄde 2015 och 2018. Men 2012 var det lika illa.
I undersökningen talas dessutom om signfikant skillnad vilket förklaras som statistiskt sÀkerstÀlld. Till skillnad frÄn den senaste tabellen frÄn Hockeyligan gÄr det alltsÄ inte att jÀmföra Sveriges 487 snittpoÀng i lÀsförstÄelse med Finlands 490 och sÀga att Sverige ligger tre poÀng efter. DÀremot Àr vi statistiskt sÀkerstÀllt sÀmre Àn Storbritannien pÄ 494 samt de 9 lÀnder som ligger före och tillhör den bÀsta gruppen.
Notabelt Àr att 6 av 9 lÀnder i toppgruppen Àr engelsksprÄkiga. Vilken betydelse har det för de elever som inte Àr födda i landet? En svensk 15-Äring hade förmodligen presterat bÀttre i lÀsförstÄelse om hen flyttat till Irland Àn en irlÀndsk 15-Äring som flyttat i andra riktningen. Gissar jag helt ovetenskapligt.
De tre andra lÀnderna i toppgruppen Àr Japan, Sydkorea och Estland.
Var fjÀrde har för lÄg lÀsförmÄga
Det Àr lÀtt att falla in i att jÀmföra lÀnderna utifrÄn poÀng och dÀrmed utvÀrdera skolsystemets effektivitet, vilket ju Àr syftet. Det Àr skolorna som ska utvÀrderas, inte eleverna. Den fjÀrdedel (24 %) av de svenska 15-Äringar som befinner sig under nivÄ 2 i lÀsförstÄelse pÄ PISA-skalan Àr redan förlorade. De bedöms inte ha tillrÀckliga fÀrdigheter i lÀsning för att klara studier pÄ högre nivÄ.
Skolan kĂ€nde sig glada dĂ„ man 2015 och 2018 var nere pĂ„ ”bara” 18 % som inte klarade lĂ€sningen vilket var bĂ€ttre Ă€n 23 % i 2012 Ă„rs mĂ€tning. Som jĂ€mförelse tar Skolverket med Ă€ven 2000 Ă„rs siffra pĂ„ 13 %. Men Ă€r den verkligen jĂ€mförbar? Oklart.
NÄgon ifrÄgasÀtter de nationella proven (som görs av alla) dÀr eleverna presterar bÀttre Àn i PISA. Trots att de alltsÄ rimligen ger mer korrekt bild Àven om det inte kan jÀmföras med andra lÀnder.
FrĂ„n idrotten finns ju ocksĂ„ uttrycket ”motivation slĂ„r klass” som brukar anvĂ€ndas nĂ€r ett sĂ€mre lag besegrar ett (statistiskt) bĂ€ttre lag. PISA-mĂ€tningarna har ett tydligt inslag av motivation. Svenska elever Ă€r mĂ„ttligt intresserade av att prestera i PISA-mĂ€tningen som Ă€r lite av ett ”gör det hĂ€r provet som inte har nĂ„gon som helst betydelse för ditt eget betyg men hjĂ€lper oss att göra skolan bĂ€ttre”. KĂ€nner du dig motiverad eller blir reaktionen mer lik den nĂ€r du tilldelas uppgiften att ta hand om disken?
Om nu politiker menar allvar med att det som PISA Ă€ndĂ„ indikerar – att var fjĂ€rde elev Ă€r för dĂ„lig pĂ„ att lĂ€sa – sĂ„ Ă€r det vĂ€l hög tid att börja mĂ€ta lĂ€sförmĂ„gan hos varje elev, varje termin. Samt att avsĂ€tta lektionstid dĂ€r man trĂ€nar lĂ€sning. För att sedan ge varje elev en utvecklingskurva.
DÄ kan man ocksÄ se vilka skolor som inte bara har bÀst resultat utan bÀst resultatutveckling. Precis som vi behöver fler som nÄr nivÄ 5 och högre (10 % av svenska eleverna i PISA 2022 vilket var bÀttre Àn 2012 Ärs 8 % men sÀmre Àn 2018 Ärs 13 %) sÄ behöver vi strÀva efter att fÄ upp alla elever pÄ nivÄ 2 och bÀttre. Höja lÀgstanivÄn för att lÄna Ànnu en referens till lagidrott.
DÄ kanske de ocksÄ fÄr ett bÀttre ordförrÄd och kan undvika att anvÀnda malplacerade ord som kollaps för att beskriva en minskning frÄn 506 till 487, vilket motsvarar 3,8 procent. En minskning med 35 % dÀremot Àr helt klart en kollaps.
För bokbranschen Ă€r det förstĂ„s orovĂ€ckande om en fjĂ€rdedel av vĂ„ra framtida kunder har alltför bristfĂ€llig lĂ€sförstĂ„else. DĂ€r frĂ„gar man sig nĂ€rmast – vad görs pĂ„ gymnasiet för att stötta dessa elever och inte minst de som inte ens kunnat söka sig vidare dit efter nian pĂ„ grund av ofullstĂ€ndiga betyg.
Dags för lÀsning pÄ schemat!
/Sölve Dahlgren, chefredaktör
SUPPORTERS
Ett stort tack till alla företag och organisationer som stöttar Boktugg ekonomiskt och dÀrmed gör det möjligt för oss att driva den hÀr sajten och skicka ut detta nyhetsbrev.
Bli sponsor du ocksÄ. För att fÄ veta mer, kontakta oss pÄ sales@boktugg.se
Privatperson? Vill du stötta oss med ett bidrag Àr vi givetvis tacksamma.
Swisha till 123-483 18 71 (QR-kod).
ANALYSBREVET
Du har vĂ€l inte missat vĂ„rt Analysbrev? Kommer 1-2 ggr per mĂ„nad och djupdyker i ett Ă€mne eller en trend. Uppgradera din prenumeration sĂ„ fĂ„r du alltid senaste utgĂ„van direkt i inboxen â och dessutom tillgĂ„ng till hela arkivet. Första mĂ„naden för 39 kr, dĂ€refter 99 kr/mĂ„n. Eller vĂ€lj helĂ„r för lĂ€gre pris (83,25 kr/mĂ„n). Ăr ni flera pĂ„ företaget vĂ€lj prenumeration med flera konton.
UPPSNAPPAT
FLER RUBRIKER
De senaste 100 rubrikerna hittar du hÀr >>
DEBUTANTER
HĂ€r hittar du fler aktuella debutanter >>
đ€ Tack för att du lĂ€ste …
… Ă€nda hit. Du som Ă€r verkligt intresserad av bokbranschen bör uppgradera och bli betalande prenumerant sĂ„ fĂ„r du Ă€ven tillgĂ„ng till Analysbrevet. DĂ€r gĂ„r vi pĂ„ djupet kring strategi, trender och fenomen.
Om du Àr nöjd med att lÀsa enbart detta (gratis) nyhetsbrev sÄ övervÀg att swisha en liten slant till oss dÄ och dÄ. Swishar du 100 kr eller mer sÄ fÄr du Àven prova Analysbrevet gratis under en kort period. Gör dÄ sÄ hÀr:
1. Swisha minst 100 kr till 123-483 18 71 (Klicka hÀr för QR-kod)
2. Mejla till support@boktugg.se och berÀtta det sÄ att vi fÄr din epostadress. För varje hundralapp fÄr du 25 dagar som Insider. LÀs mer hÀr.
PS. Du kan naturligtvis swisha en tjuga eller femtiolapp ocksÄ. Alla bidrag hjÀlper oss att finansiera journalistiken.
Bokbranschen Ă„r 2030 – hur ser den ut? Framtidsspaningar i Analysbrevet!