Storytel är som Spotify, författarna får bara 50 öre för en stream. Typ så lät det i veckan. Men är det sant? Ja och nej. 2,29 kr per timme fick förlagen Q4-2020.
Som en uppföljare till en bästsäljare kom debatten om ersättningen till författarna i streamingtjänsterna efter förra veckans rapport om bokförsäljningen.
Bokbranschen år 2030 – hur ser den ut? Framtidsspaningar i Analysbrevet!
Boktugg är nästan gratis att läsa. Du kan betala för Analysbrevet och/eller Spänningsbrevet.
Det larmades om författare som bara fick 50 öre för en stream (vad det nu är?) och att priserna måste höjas på prenumerationstjänsterna. Böckerna är för billiga. Vi tänker att det kan vara läge att förklara varför debatten spårat ur.
Alla avtal ser olika ut
Hur mycket betalar egentligen streamingtjänsterna för böcker? Ja, svaret är att det varierar mycket. Alla har sina egna variabler.
Storytel säger att de lägger alla pengar i en pott och fördelar den på alla lyssnade timmar för att få fram en royalty per timme som sedan delas mellan Storytel och respektive förlag. Standard är 50-50 men det finns förlag som har bättre också.
Det innebär att ersättningen varierar mellan kvartalen. För Q4-2020 (okt-dec) blev royaltyn 4,58 kr/tim, varav 2,29 kr gick till förlaget. Jämfört med 2,00 kr för Q2-Q3.
Hur gör Bookbeat och Nextory? Ja, det är lite mer komplext. Även Bookbeat kör timersättning och enligt uppgifter till Boktugg ligger den mellan 2 och 2,50 kr/tim. Nextory har istället styckpris, men även det varierar beroende på bokens längd.
Nu börjar du förstå att det inte är helt enkelt att sätta pris på digitala böcker. Med fysiska böcker är det förlaget som sätter vilket pris de vill, återförsäljaren lägger på sin marginal och kunden får betala exempelvis 89 eller 1495 kr.
Författaravtalets roll i ersättningsnivån
Det enkla är förstås att precis som med Spotify lägga skulden på Storytel. Det stora imperiet som försöker erövra världen och på samma gång dumpa priset på musik/litteratur.
Men precis som artisterna ofta har dåliga avtal med skivbolagen sitter många författare med dåliga avtal med förlagen.
Eller dåliga? Det beror på vem du frågar. En författare kan tycka det är uselt att bara få 15 % på ljudböcker medan förlaget försvarar sig med de stora investeringar som görs i att läsa in ljudboken.
Ett problem är att många avtal skrevs för en annan verklighet. Exempelvis finns det ljudboksavtal som skrevs när man producerade ljudbok på CD-skivor och priset till konsument kunde vara 299 kr.
Längden har betydelse
Eftersom en prenumerations värde för kunden mäts i nyttjande så hamnar fokus på vad en konsumerad timme ljudbok (eller ebok!) kostar.
Medan en kortroman inbunden och snyggt formgiven på 100 sidor kan säljas nästan lika dyrt som en tegelstensroman på 850 sidor så är ljudbokstjänsten inte så sugen på att betala lika mycket för 4 timmar ljudbok som för 20 timmar ljudbok.
Och en barnbok kan vara så kort som 30 minuter. Å andra sidan kan en barnbok lyssnas flera gånger under ett och samma år, medan de flesta nöjer sig med att lyssna igenom Läckbergs senaste en gång.
Tillsammans med ovanstående så innebär det att båda dessa påståenden kan vara sanna:
- Författaren får bara 35 öre per lyssning (ljudbok 1 timme lång, royaltynivå 15 %)
- Författaren får hela 29 kr per lyssning (ljudbok 26 timmar lång, royalty 50 %)
Vilket för oss tillbaka till pudelns kärna: allt handlar om avtalsvillkor.
Fotnot: Denna artikel är hämtad ur fredagens nyhetsbrev (igår). För att ha full koll på den svenska bokbranschen – prenumerera!
Bokbranschen år 2030 – hur ser den ut? Framtidsspaningar i Analysbrevet!